KURZUS: Gazdaságföldrajz

MODUL: A települések földrajza

10. lecke: A városi területhasználat törvényszerűségei

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Gazdaságföldrajz című jegyzet 3.3. fejezetéhez tartozó tananyagot.
| Az előző két leckében a településsel, várossal, mint a tér egy pontjával foglalkoztunk. Jelen leckében e pont belső szerkezetét, annak kialakulásának törvényszerűségeit vizsgáljuk. A város földrajzi értelemben összetett: különbözőképpen használt területeket találunk benne. Vannak belvárosi üzleti, illetve iroda övezetek, különböző beépítettségű lakóövezetek, ipari, nagykereskedelmi területek, zöld, rekreációs területek, szállítási területek stb. Ezeknek a területeknek az egymáshoz viszonyított helyzete jellemző lehet egy városra, de találunk általános típusokat. A lecke ezek közül három klasszikus városszerkezeti modellt mutat be.
| A városi területhasználatot magyarázó, ún. telekárgörbe általános magyarázatot ad az övezetesség kialakulására.
| A városi társadalom térbeli szerkezetét a szegregáció jelenségével írjuk le. A szegregáció voltaképpen annyit jelent, hogy egy bizonyos társadalmi csoport (szegények, gazdagok, idősek, magas végzettségűek, munkások stb.) a település egy bizonyos részében nagyobb arányban vannak jelen, mint általános arányuk a város egész népességéből. Így tehát abban a településrészben koncentrálódnak.
| A szegregáció végletes formája a gettóképződés. A lecke bemutatja ennek folyamatát, lépcsőit, s a gettó jellemzőit.
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Sorolja fel a három klasszikus városszerkezeti modell (koncentrikus, szektor, több magvú) jellemzőit. Figyelje meg az ábrákat, hogy fel tudja ismerni az egyes típusokat! Figyelje meg, s magyarázza el, hogy a térbeli haszongörbékből hogyan alakul ki a telekár-görbe! Mindezek alapján magyarázza meg, hogy milyen logika szerint született Alonso modellje, illetve az abban bemutatott szub-optimális telephely! Tanulja meg a szub-optimális telephely meghatározásának módját! Tanulja meg a szegregáció fogalmát! Foglalja össze, a gettóképződés folyamatának egyes állomásait, tanulja meg sorrendjüket! Keresse ki a jegyzetből, mivel tetéződik az ott élők elszigetelt helyzete!
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| Ha egy ábráról el tudja dönteni, hogy melyik városszerkezeti típust ábrázolja, s ki tudja választani felsorolásból annak jellemzőit. Ha a haszongörbékel kapcsolatos állításokról, logikai összefüggésekről el tudja dönteni, hogy igazak-e. Ha ki tudja választani a szub-optimális telephely meghatározásának módját egy listából. Ha kit tudja választani egy listából a szegregáció fogalmának leírását. Ha sorba tudja állítani a gettóképződés egyes állomásait.
| Önellenőrző teszt

| 1. Melyik klasszikus városszerkezeti modell látható a fenti ábrán?
| Hoyt szektormodellje.
| Burgass koncentrikus modellje.
| Harris és Ullmann több magvú modellje.
| 2. Hol helyezkedik el az ipar a fenti modellben?
| A városból kivezető fő közlekedési vonalak mentén.
| A belváros peremén.
| A belváros peremén, a város szélén és a szuburbiákban.
| 3. Hol helyezkednek el a gazdagabb társadalmi rétegek lakóhelyei a fenti modellben?
| A város peremén és a szuburbiákban.
| A város belső területeitől kiinduló sáv mentén.
| A város peremén egy független városrészben.
| 4. Hol helyezkedik el a szolgáltató szektor a fenti modellben?
| Az ipari negyedben.
| A városközpontban, a város peremi és a városon kívüli, szuburbán alcentrumokban.
| A városközpontban.
| 5. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A bankszektor térbeli haszongörbéje meredek, ezért számára közömbös, hogy hol helyezkedik el a városon belül. |
A | B | C | D | E
| 6. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A különböző tevékenységek térbeli haszongörbéje különböző meredekségű, ezért a város különböző területein elérhető hasznok alapján alakul ki a telekár-görbe. |
A | B | C | D | E
| 7. Hol található az Alonso-féle szub-optimális telephely?
| Az adott tevékenység térbeli haszongörbéjének és a telekár-görbe metszéspontjának találkozási pontjához képest kisebb haszonnal rendelkező helyen.
| Az adott tevékenység térbeli haszongörbéjének és a telekár-görbe metszéspontjának találkozási pontjához képest valamivel nagyobb haszonnal rendelkező helyen.
| Az adott tevékenység térbeli haszongörbéjének és a telekár-görbe metszéspontjának találkozási pontján.
| 8. Melyik állítás írja körül a szegregáció fogalmát?
| A szegénység térbeli koncentrálódása, gettósodás.
| Nemzetiség szerinti elkülönülés, külön települések vagy városrészek alakítása.
| Bármely ismérv szerinti csoport egy területen nagyobb arányban van jelen, mint a népesség összességében.
| 9. A megadott ismérvek alapján állítsa sorrendbe a gettóképződés egyes állomásait!
1. 2. 3. 4. 5. 6. |  |