KURZUS: Gazdaságföldrajz

MODUL: Területi különbségek a világgazdaságban

3. lecke: A triád kialakulása a történelemben

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Gazdaságföldrajz című jegyzet 1.3. fejezetéhez tartozó tananyagot.
| Tanulmányozza és ismerje meg a fejlődési pólusok vándorlását a Földön, figyelje meg, hogy milyen történelmi-társadalmi események vezettek a fejlődési pólusok áthelyeződéséhez, s ezek az átalakulások milyen változásokat vontak maguk után a társadalom és gazdaság térszerkezetében.
| A lecke lényege, hogy a kialakuló világgazdaságban korszakról korszakra változtak a hatalmi, gazdasági centrumok. Leírjuk, hogy ezek a változások minek köszönhetők. A pólusoknak nem csak a helye változott, hanem a száma is. Létezett egyközpontú (Nagy-Britannia) világgazdaság, s időről időre újabb pólusok tűntek fel, majd szűntek meg. A lecke ezt a folyamatot mutatja be, a kezdetleges világgazdaság kialakulásától a hárompólusú világgazdaságig (Triád).
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Gyűjtse ki és tanulja meg az ibériai és a nyugat-európai növekedési pólusok jellemzőit! Foglalja össze, s tanulja meg, hogy az ipari kapitalizmus és a monopolkapitalizmus korában mely jellemzőkkel bírt a centrum és melyekkel a periféria, s mi jellemezte a kapcsolatukat! Jegyezze meg könyv nélkül, hogy a második világháború után milyen lépésekkel alakult ki a kétpólusú világrend! Figyelje meg és tanulja meg, hogy a két világhatalmi pólus mellett hogyan jöttek létre további gazdasági pólusok (Japán és Európa)! Figyelje meg, hogy mi vezetett a szocialista gazdaság összeomlásához és a három pólusú világrend kialakulásához!
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| Felsorolásból kiválasztani a két növekedési pólus alapvető jellemzőjét. A gyarmatokkal folytatott kereskedelem jellemzőit hozzárendelni a fejlődési központokhoz! Adott jellemzőről eldönteni, hogy az a centrumra, vagy a perifériára volt jellemző az ipari kapitalizmus korában. Elkülöníteni az ipari kapitalizmus és a monopolkapitalizmus korára jellemző sajátosságokat, s az egyes jellemzőket hozzárendelni az egyes korszakokhoz. A kétpólusú világrendre vonatkozó állításokról eldönteni, hogy igazak-e vagy hamisak. Időrendi sorba rendezni a délkelet-ázsiai gazdasági fejlődés egyes lépcsőfokait! Az egyes pólusok létrejöttével kapcsolatos állításokról eldönteni, hogy azok igazak vagy hamisak, illetve van-e összefüggés az állítások között.
| Önellenőrző teszt

|  | 1. Melyik állítás igaz a nyugat-európai gyarmattartókra?
| A nyugat-európai gyarmattartók gyarmatokról származó jövedelmei (XVIII. sz.) a luxuscikkek fogyasztását segítették elő, s nem alakították át a gazdaságot.
| A nyugat-európai gyarmattartók gyarmatokról származó jövedelmei (XVIII. sz.) a gazdag társadalmi rétegek fogyasztását növelték, ezzel jelentős gazdasági fejlődést generáltak.
| A nyugat-európai gyarmattartók gyarmatokról származó jövedelmei (XVIII. sz.) termelőtőkévé alakultak át, s megindították a gazdaság kapitalista átalakulását.
| 2. Melyik állítás igaz az ibériai gyarmattartókra?
| A spanyol és portugál gyarmattartók által Európába hozott értékek a luxuscikkek fogyasztását segítették elő, s nem alakították át a gazdaságot.
| A spanyol és portugál gyarmattartók által Európába hozott értékek a gazdag társadalmi rétegek fogyasztását növelték, ezzel jelentős gazdasági fejlődést generáltak.
| A spanyol és portugál gyarmattartók által Európába hozott értékek termelőtőkévé alakultak át, s megindították a gazdaság kapitalista átalakulását.
| 3. Az alább felsorolt jellemzők közül melyek érvényesek az ibériai, s melyek a nyugat-európai fejlődési pólus gyarmatokkal folytatott kereskedelmére? Írja be a megfelelő betűjelet a jellemző mellé! Ibériai (a); nyugat-európai (b) Állami monopólium A haszon a luxusfogyasztást és birodalomépítést szolgálja Magánkereskedelem A haszon a gazdaságba visszaforgatódik Kis mennyiség nagy hasznon Tömegáruk
| 4. Az alább felsorolt jellemzők közül melyek érvényesek a centrum, s melyek a perifériák gazdaságára az ipari kapitalizmus korszakában? Írja be a megfelelő betűjelet a jellemző mellé! Centrum (a); Periféria (b) A manufakturális ipar tönkremegy Tőkefelhalmozás Piac és erőforrás Ipari fejlődés Szabad verseny, liberális külkereskedelmi politika Nyersanyag és élelmiszer szállítás
| 5. Az alább felsorolt jellemzők közül melyek érvényesek a monopolkapitalizmus, s melyek az ipari kapitalizmus korára? Írja be a megfelelő betűjelet a jellemző mellé! ipari kapitalizmus (a); monopolkapitalizmus (b) Az ipari tőke maga alá rendelte a kereskedelmi tőkét. Működőtőke-kivitel a gyarmatokra Megszületett a nemzetállam és a nemzetgazdaság Európa duális szerkezete kialakult Tőkekoncentráció és centralizáció az iparilag fejlett országokban Új gazdasági terek: létrejötte Németország, Olaszország, OMM, USA Japán fejlődésének megindulása Új gyarmatosítók színre lépése Egypólusú világrend Több, egymásnak feszülő pólus kialakulása A világgazdaság egységes rendszerének megszűnése, a tervgazdaság létrejötte
| 6. Jelölje meg, hogy az alábbi állítások igazak, vagy hamisak!
A második világháború után a világ aranykészletének döntő hányada az USA-ban volt. |
Elsőként a szovjet blokk alakított katonai szövetséget (VSZ). |
Elsőként a szovjet blokk alakított gazdasági szövetséget. |
A Marshall-terv hozzájárult "féken tartás" politikájához. |
A blokkosodás a két világhatalmi pólus körül indult meg. |
A világgazdaság intézményei (IBRD, IMF) mindkét oldalon stabilizálták a gazdaságot. |
| 7. A megadott ismérvek alapján állítsa sorrendbe a délkelet-ázsiai gazdasági fejlődés szakaszait!
1. 2. 3. 4. 5. 6. |  |
| 8. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
1973-ban a kőolaj ára egy éven belül a négyszeresére emelkedett, mert az OPEC megemelte az olaj árát, többek között az arab-izraeli konfliktus miatt. |
A | B | C | D | E
| 9. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A kőolaj árának emelkedése miatt a világpiacon pénzbőség lett, ezért a szocialista országok jelentős mértékben helyeztek ki hiteleket. |
A | B | C | D | E