KURZUS: Gazdaságföldrajz

MODUL: A települések földrajza

8. lecke: Az urbanizáció folyamata

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Gazdaságföldrajz című jegyzet 3.1. fejezetéhez tartozó tananyagot.
| A lecke azt mutatja be, hogy a városok fejlődésének milyen törvényszerűségeit mutathatjuk ki. Ehhez először megismerjük a város fogalmát, történelmi szerepét, majd azt az elméletet, amely a modernkor városfejlődésének szakaszait ismerteti. Figyelje meg a lecke olvasás során, hogy mi különbözteti meg a várost a többi településtől, s fejlődésének szakaszai milyen jellegzetességekkel bírnak. Feltétlenül használja az ábrákat a megértéshez!
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Tanulja meg város fogalmát, emelje ki a definíció lényegét, fogalmazza meg saját szavaival, hogy mitől központ a város! Foglalja össze néhány mondatban a város történelmi szerepét! Keresse meg a városok fejlődésének logikai összefüggéseit. Az ábra segítségével tanulja meg az urbanizáció egyes szakaszainak (urbanizáció, szuburbanizáció, dezurbanizáció, reurbanizáció) jellemzőit. Foglalja össze, hogy milyen területi különbségeket mutathatunk ki a különböző térségek urbanizációjában.
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| Ha a város lényegét másként fogalmazva is felismeri, és felsorolásból ki tudja választani. Ha felismeri a városok fejlődésének logikai összefüggéseit. Ha az urbanizáció egyes jellemzőit hozzá tudja rendelni a megfelelő urbanizációs szakaszhoz. Ha az egyes jellemzőket hozzá tudja rendelni a megfelelő térséghez.
| Önellenőrző teszt

|  | 1. Mi különbözteti meg a várost elsősorban a többi településtől?
| Jellemző a városi arculat, magas házak, nagyobb forgalom, sűrű beépítettség, osztott településszerkezet
| A saját lakosságon túl egy térség lakosainak ellátása olyan szolgáltatásokkal, amelyek nem találhatók meg minden településen
| A városok lakosságszáma mindig magasabb a falvak lakosságszámánál, eleve a várossá nyilvánítás korlátja a nagyobb lakosságszám.
| 2. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A városok kialakulása a területi munkamegosztáshoz köthető, mivel az első városok Római Birodalomban alakultak ki. |
A | B | C | D | E
| 3. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A városfal nem csak a védelmet szolgálta, hanem szimbolikus jelentőséggel is bírt. |
A | B | C | D | E
| 4. Rendelje hozzá az egyes jellemzőket a megfelelő urbanizációs szakaszhoz. Urbanizáció (a); szuburbanizáció (b); dezurbanizáció (c); reurbanizáció (d) A belső városi területek felújítása, betelepülés Erős városba áramlás A munkahelyek száma a városon belül növekszik A FUR népessége csökken A városi lakosok, munkahelyek és szolgáltatások kitelepülése a városkörnyéki térbe Budapesten és nagyobb városainkban jelenleg jellemző folyamat Alközpontok kialakulása a nagyvárosok körül Dzsentrifikáció jelensége
| 5. Rendelje hozzá az urbanizáció jellemzőit a megfelelő földrajzi térségekhez. Nyugat-Európa (a); Közép-Európa (b); A fejlődő világ (c). A legnagyobb városok itt találhatók jelenleg A városnövekedés a XIX. század végén kezdődött A városba áramló tömeg fejlett középkori városhálózatra zúdult rá. A városnövekedés a XX. század elején megszakadt, s a második világháború után indult újra. A városnövekedésnek gyakran nincs belső gazdasági alapja A városnövekedést a második világháború után a gazdaság fejlesztése motiválta, s a lakossági infrastruktúra fejlesztése gyakran elmaradt a gazdaságitól. A városnövekedést az ipari forradalom után a tömegtermelés munkaerő szükséglete és a vidék válsága egyaránt okozta. A városnövekedés csak néhány városra koncentrálódott, s az agrár népesség aránya továbbra is magas maradt.