KURZUS: Gazdaságföldrajz

MODUL: A települések földrajza

11. lecke: Magyarország településföldrajza

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Gazdaságföldrajz című jegyzet 3.4. fejezetéhez tartozó tananyagot.
| A lecke Magyarország településföldrajzi jellegzetességeit foglalja össze. Ismerteti városaink jellemzőit, településhálózatunk főbb jellemzőit és néhány magyar sajátosságot.
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Összegezze városhierarchiánk főbb jellemzőit. Gyűjtse ki a különböző hierarchia szintű városainkat (főváros, regionális és megyei központok), mondjon példákat a kisebb térségi központjainkra, valamint párosítsa hozzájuk a velük összefüggő problémákat! Figyelje meg a szuburbanizáció jellegzetességeit Magyarországon.(Hol jelent meg először, mikor, mi indította el a kitelepülést, mely társadalmi rétegeket érinti, milyen problémákat okoz, mely vidéki városainkban jellemző, hol jelentek meg agglomerációs alközpontok, s mit jelent a poszt-szuburbán szakasz.) Foglalja össze a szuburbanizáció keltette konfliktus helyzeteket a főváros és a vidéki városaink agglomerációjában! Jellemezze településállományunk elhelyezkedésének területi különbségeit az országban (Alföld, Dunántúl, Észak-Magyarország, Központi régió), s párosítsa hozzájuk kialakulásuk okait!
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| Ha el tudja dönteni, hogy egy adott városunk melyik városkategóriába (regionális, megyei vagy térségi központ) tartozik. Ha városaink történelmi fejlődésének ok-okozati összefüggéseit, illetve az ebből származó problémákat felismeri. Ha a fővárosi és vidéki szuburbanizációról szóló állításokról el tudja dönteni, hogy igazak-e. Ha az egyes településföldrajzi jelenségekről (települések nagysága, tipikus településszerkezet, településhálózat története, jellegzetes településalaprajz) el tudja dönteni, hogy Magyarország mely tájain jellemző.
| Önellenőrző teszt

|  | 1. Az alább felsorolt városokról döntse el, hogy melyik városkategóriába tartoznak! Írja be a megfelelő betűjelet a város mellé! Regionális központ (a); megyei szintű központ (megyeszékhely vagy megyei jogú város) (b) térségi központ (c) Pécs Nagykanizsa Salgótarján Debrecen Zirc Orosháza Sopron
| 2. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
Kisvárosaink csak részlegesen tudják betölteni térségi központ szerepüket, mert lakosságszámuknál fogva nem alkalmasak központi szerepkörre. |
A | B | C | D | E
| 3. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A regionális és megyei központjaink megerősödtek a hetvenes években, mert az OTK-hoz kapcsolódó fejlesztések nagy része ide áramlott. |
A | B | C | D | E
| 4. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
Budapest az országban túlságosan domináns szerepet tölt be súlyánál fogva, mivel Magyarországon az átlagos városméret Budapest nélkül 20 ezer lakos alatt van. |
A | B | C | D | E
| 5. Jelölje meg, hogy az alábbi állítások igazak, vagy hamisak!
A szburbanizáció napjainkban csak a Főváros agglomerációjában tapasztalható |
Budapest népessége az utóbbi évtizedben növekedett |
Vidéki városainkban is problémát okoz a szuburbanizációval kapcsolatos közlekedési terhelés |
A szuburbanizáció egyik velejárója a szegregáció erősödése a városban és a város környéki térben egyaránt |
Budapest agglomerációjának nyugati részében már az ún. poszt-szuburbán szakaszról beszélhetünk |
A vidéki városok körül is megjelentek az alközpontok |
A nagyarányú szburbanizáció elindítója a vidéki városokban a kilencvenes évek végi ingatlanár-emelkedés volt. |
Ahol több válasz is lehetséges, ott a betűket abc-sorrendben, szóköz nélkül, vesszővel elválasztva, adja meg! Például a,b,d. | 6. Az alább felsorolt településföldrajzi állításokról döntse el, hogy mely térségekre igaz Magyarországon! Írja be a megfelelő betűjelet az állítás mellé! Egy állítás több helyütt is igaz lehet. Alföld (a); Dunántúl (b) Észak-Magyarország (c); Központi régió (d) Nagy határú települések a külterületen sok tanyával Aprófalvas településhálózat Óriásfalvak jelenléte Szálláskertes településtípus előfordulási helye A török elpusztította a településállomány nagy részét