KURZUS: Gazdaságföldrajz

MODUL: A népesség földrajza

7. lecke: Magyarország népesedésének története

|  | A lecke eredményes feldolgozásához, a megadott követelmények teljesítéséhez javasoljuk, hogy figyelmesen olvassa át a Gazdaságföldrajz című jegyzet 2.3. fejezetéhez tartozó tananyagot.
| A lecke tanulása során ügyeljen arra, hogy alkalmazza az előző leckékben megismert törvényszerűségeket. Figyelje meg a magyar történelemben a hosszú távú és rövidtávú demográfiai folyamatokat, valamint a kivándorlási és bevándorlási hullámok okait.
| Tevékenységek
| A lecke tanulása során végezze el az alábbi tevékenységeket, amelyek segítségével képes lesz a követelmények teljesítésére.
| Tanulja meg a magyar népesség fejlődésének jellemzőit a betelepüléstől a második világháború végéig! A szöveg olvasása közben figyelje meg, hogy a történelmi események milyen területi népesedési következményekkel jártak (lakosság kiirtása, bevándorlás, elvándorlás, nemzetiségi összetétel változása). Tanulja meg, hogy a második világháború után mely korszakokban milyen demográfiai folyamatok zajlottak! Foglalja össze, hogy mely korszakokban, s miért változott a halálozások és a születések száma, milyen intézkedések következtében alakult ki a születésszám jellegzetes hullámzása az ötvenes évektől kezdve! Figyelje meg, hogy mikortól beszélhetünk Magyarországon demográfiai válságról!
| Követelmények
| A leckét akkor sikerült megfelelően elsajátítania, ha Ön képes
| A magyar népességfejlődés jellemzőire vonatkozó állításokról eldönteni, hogy azok igazak-e vagy sem. Felismerni az összefüggéseket Magyarország területi folyamatai és a népesedés történései között. A ki- és bevándorlási hullámokhoz hozzárendelni azok okait. Az egyes demográfiai történéseket hozzárendelni az adott korszakhoz.
| Önellenőrző teszt

|  | 1. Jelölje meg, hogy az alábbi állítások igazak, vagy hamisak!
Magyarországon a népességrobbanás korszaka a XIX. század utolsó két évtizedében kezdődött. |
A XVIII. század végén magas születési és alacsony halálozási számok voltak jellemzőek. |
A török uralma alatt a népességszám stagnált. |
Az első világháború után jelentős beáramlás történt az elcsatolt területekről. |
A magyarság mindig túlsúlyban volt a Kárpát-medencében. |
| 2. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A magyarság a középső, alföldi területeket foglalta el a Kárpát-medencében, ezért a tatár és török dúlások elsősorban a peremi, más ajkú népességet pusztították. |
A | B | C | D | E
| 3. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A XVIII. század végén magasak voltak születési és a halálozási számok egyaránt, s ezért a magyarság aránya a Kárpát-medencében 35% körül mozgott. |
A | B | C | D | E
| 4. Döntse el az alábbi állításról, hogy a tagmondatok tartalma igaz-e, s van-e összefüggés a két tagmondat között! Jelölje be a megfelelő válasz betűjelét!
A: Mindkét tagmondat önmagában igaz, továbbá ok és okozati összefüggés van köztük. B: Mindkét tagmondat igaz önmagában, de ok és okozati összefüggés nincs köztük. C: Az első tagmondat igaz, a második hamis. D: Az első tagmondat hamis, a második igaz. E: Mindkét tagmondat önmagában is hamis.
A XIX. század végére megindult az ország gazdasági-társadalmi fejlődése, ezért Magyarországon is jelentősen emelkedett a népességszám. |
A | B | C | D | E
| 5. Döntse el, hogy az alábbi okok és következmények melyik ki- vagy bevándorlási hullámhoz köthetők! XIII. századi betelepülések (a); XV. Századi betelepülések (b); XVIII. századi betelepülések (c); XX. századi eleji kivándorlás (d); I. világháború utáni bevándorlások (e); 1956 kivándorlás (f) Agrár túlnépesedés és szegénység A városi kultúra és építkezés megteremtése A románság betelepülése az alföldi vidékekre Több mint kétszázezer fiatal kivándorlása, népességveszteség 1,5 millió fő népességveszteség A török elől menekülő szerb lakosság megjelenése Főként az értelmiség és a hivatalnoki réteg bevándorlása a maradék országterületre A török után pusztán maradt földek művelésére behívott telepesek A szlovák ajkú népesség áramlása az Alföldre
| 6. Az adott időszak betűjelét írja be az egyes demográfiai történések mellé. 1949-1956 (a); 1957-1962 (b); 1963-1975 (c); 1976-1981 (d); 1981- (e); A GYES bevezetése és a Ratkó-korszakban születettek szülőkorba érése miatt magas születésszámok A születések száma soha nem emelkedik a halálozások száma fölé A születésszámok rohamos csökkenése mellett emelkedő halálozási szám Gyors születésszám emelkedés (Ratkó-korszak), csökkenő halálozás Csökkenő születésszám és halálozási szám